Subject: Päring: Trusti tulu ja trustist saadud väljamaksete maksustamine Eestis
From: Tõnu Kolts [COBALT] <[email-masked]>
To: "vana RAM Info"
Date: Wed, 2 Apr 2025 12:45:42 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere!

Pöördun Rahandusministeeriumi poole palvega saada selgitusi seoses trusti 
tulu ja trustist saadud väljamaksete maksustamisega. Kuna Eestis puudub 
ühtne ja selge regulatsioon, siis pöördumise on ajendatud soovitust saada 
täiendav selgus ja kindlus, mis on abiks meie klientidele maksunõu andmisel.

TRUSTI OLEMUS JA OSAPOOLED

Trust on õigussuhe, mille puhul üks isik (asutaja) annab vara teise isiku 
(trustee) hoole alla, kes haldab seda kolmanda isiku (soodustatud isik ehk 
beneficiary) huvides. Trust on levinud angloameerika õigussüsteemis ja selle 
õiguslik ülesehitus erineb oluliselt Eesti varasuhte- ja isikuõigusest.

1.	1. Trusti osapooled

Asutaja (settlor, grantor): Isik, kes annab vara trusti ning määrab ära 
selle haldamise põhimõtted (trusti tingimused). Asutaja võib, aga ei pruugi 
jääda seotud trusti juhtimisega.

Trustee (usaldusisik): Isik (või isikute grupp), kelle ülesanne on trusti 
vara hallata vastavalt trustilepingu tingimustele ja seadusele. Trustee'l on 
õigused ja kohustused vara suhtes, kuid ta ei ole selle omanik isiklikult.

Beneficiary (soodustatud isik): Isik või isikud, kelle huvides trustee 
trusti vara haldab. Soodustatud isik saab väljamakseid vastavalt 
trustilepingu tingimustele, näiteks regulaarselt või teatud sündmuse 
saabumisel. Soodustatud isikud võivad olla asutaja pärijad, kuid alati ei 
pruugi need kattuda.

2.	2. Trusti vara ja haldamine

Trusti asutamisel annab asutaja vara üle trustee’le. See vara võib olla 
näiteks raha, väärtpaberid, kinnisvara vms. Trustee peab seda vara haldama 
heaperemehelikult ning eesmärgiga seda säilitada ja kasvatada.

3.	3. Väljamaksed trustist

Väljamaksed beneficiary’le võivad toimuda:

*	Regulaarselt, näiteks aastas teatud summa;
*	Tingimuslikult, nt pärast beneficiary täisealiseks saamist või mingi 
haridustaseme saavutamist;
*	Diskretsiooniliselt, kui trustee otsustab, millal ja kui palju beneficiary’le 
maksta (nt mingite kulude katmine, mida trustee peab vajalikuks ja 
mõistlikuks).

4.	3. Trusti lõppemine

Trust võib lõppeda:

*	Määratud tähtaja möödumisel;
*	Kui eesmärgid on saavutatud (nt beneficiary saab kogu vara);
*	Muude trustilepingus sätestatud tingimuste saabumisel.

MAKSUKÄSITLUS EESTIS

Võttes eelduseks, et trusti asutaja ja soodustatud isikud on Eesti 
maksuresidendid, võivad maksustamisel relevantsed olla järgmised 
tulumaksuseaduse (TuMS) sätted. Kuna Eestis keegi trustee teenust ei paku, 
siis saame eeldada, et trustee puhul on tegemist mitteresidendiga.

TuMS § 6 lg 3: Mitteresident on lõigetes 1 ja 2 nimetamata füüsiline või 
juriidiline isik. Mitteresidendi kohta käivaid sätteid kohaldatakse ka 
juriidilise isiku staatuseta välismaisele isikuteühendusele või varakogumile 
(välja arvatud lepingulisele investeerimisfondile), mida selle asutamise või 
moodustamise riigi õiguse kohaselt käsitatakse tulumaksuga maksustamisel 
juriidilise isikuna.

TuMS § 15 lg 4 p 1: Tulumaksuga ei maksustata vastuvõetud pärandvara.

TuMS § 18 lg 4: Kui residendist füüsiline isik on sellise juriidilise isiku 
staatuseta isikuteühenduse liige või varakogumi osanik või kaasomanik, mida 
selle asutamise või moodustamise riigi õiguse kohaselt ei käsitata 
tulumaksuga maksustamisel juriidilise isikuna, maksustatakse nimetatud 
ühenduse või varakogumi puhaskasumi osa proportsionaalselt residendist 
füüsilise isiku osalusega, hääleõigusega või kaasomandi osaga. Selliselt 
maksustatud kasumiosa arvel saadud kasumieraldisi tulumaksuga ei maksustata.

TuMS § 19 lg 3 p 6: Tulumaksuga ei maksustata füüsiliselt isikult, riigi- 
või kohaliku omavalitsuse üksuse asutuselt, residendist juriidiliselt 
isikult, mitteresidendilt Eestis asuva püsiva tegevuskoha kaudu või arvel 
saadud kingitusi ja annetusi ning mitteresidendist juriidiliselt isikult 
saadud kingitusi ja annetusi, kui kingitus või annetus on välisriigis 
füüsilise või juriidilise isiku tasandil maksustatud.

TuMS § 29 lg 11: Juriidilise isiku staatuseta välismaise isikuteühenduse või 
varakogumi (välja arvatud lepingulise investeerimisfondi), mida selle 
asutamise või moodustamise riigi õiguse kohaselt ei käsitata tulumaksuga 
maksustamisel juriidilise isikuna, käesolevas paragrahvis sätestatud tulu 
maksustatakse sellise ühenduse osanike või liikmete või varakogumi 
kaasomanike tuluna proportsionaalselt nende osalusega, hääleõigusega või 
kaasomandi osaga.

TuMS § 29 lg 13: Kui lõikes 11 nimetatud ühenduse või juriidilise isiku 
osanikud või liikmed või varakogumi kaasomanikud ei ole teada või kui ei ole 
tõendatud nende residentsus, siis omistatakse tulu ühendusele, juriidilisele 
isikule või varakogumile ning sellele tehtavatelt väljamaksetelt tulumaksu 
kinnipidamisel ja tasumisel ning tulu deklareerimisel kohaldatakse 
mitteresidendi kohta käivaid sätteid. Kui juriidilise isiku staatuseta 
ühendus või varakogum asub maksualast koostööd mittetegevas 
jurisdiktsioonis, kohaldatakse tulumaksu kinnipidamisel maksualast koostööd 
mittetegevas jurisdiktsioonis asuva juriidilise isiku kohta käivaid sätteid.

TuMS § 45 lg 4: Kui residendist füüsiline isik on saanud § 18 lõike 4 või § 
22 järgi maksustamisele kuuluvat tulu, on tal õigus arvata oma tasumisele 
kuuluvast tulumaksust maha proportsionaalne osa välisriigi juriidilise 
isiku, isikute ühenduse või varakogumi poolt välismaal tasutud või 
kinnipeetud tulumaksust, mis vastab residendi tuluna maksustatavale 
kasumiosale.

ANALÜÜS

Eeldame, et trust on selle asukohariigi õiguse järgi maksuläbipaistev.

Esmapilgul võib tunduda, et trusti võiks käsitleda tulumaksuseaduse (TuMS) 
alusel varakogumina, mille maksustamine lähtuks TuMS § 18 lõikest 4. Siiski 
ei pruugi trusti olemus ja eesmärk hästi haakuda TuMS-is sätestatud 
varakogumi mõiste ja loogikaga. Kui soodustatud isikud on Eesti residendist 
füüsilised isikud, võib teoreetiliselt tekkida kohustus tasuda tulumaksu 
trusti puhaskasumilt vastavalt iga soodustaud isiku osalusele. Samas puudub 
soodustatud isikutel enamasti teave trusti iga-aastase puhaskasumi suuruse 
või oma osaluse ulatuse kohta. Veelgi enam, keeruline on väita, et 
soodustatud isikutel oleks trustis osalus, hääleõigus või kaasomand. Trustee 
tegutseb asutaja poolt antud juhiste alusel ning soodustatud isikutel puudub 
üldjuhul võimalus neid juhiseid mõjutada või ette kirjutada, kuidas trusti 
vara hallata, investeerida või millises mahus väljamakseid teha. Samuti ei 
pruugi soodustatud isikud omavahel teineteise olemasolust teadlikud olla.

Seetõttu tekib küsimus, kas sellisel juhul tuleks trusti puhaskasum 
maksustamata jätta TuMS § 29 lõike 13 alusel ning maksustamine toimub alles 
väljamakse tegemisel?

Seejärel kerkib küsimus trusti poolt tehtavate väljamaksete maksustamise 
kohta: kas ja kuidas neid tuleks maksustada? Kas neid käsitletakse füüsilise 
isiku jaoks „muu tuluna“, kasuna vara võõrandamisest (millelt tuleb tasuda 
tulumaks), pärandvarana (juhul kui asutaja on surnud ja soodustatud isik on 
pärija), või kingitusena, mis on maksuvabad?

Praktikas kattuvad soodustatud isikud sageli pärijatega, mistõttu võib 
tekkida küsimus, kas trustist saadud väljamakseid saab käsitleda 
pärandvarana, millelt tulumaksu tasumise kohustust ei teki. Selle käsitluse 
kasuks räägib asjaolu, et soodustatud isik ei saa väljamakset ei konkreetse 
töö ega teenuse eest (aktiivne tulu), ega vara tootluselt (passiivne tulu). 
Samas võib küsida, kas kõik väljamaksed pärijatele on maksuvabad või tuleks 
lähtuda põhimõttest, et ainult see osa, mis vastab trustile asutamisel 
üleantud vara väärtusele, jääb maksuvabaks ning seda ületav osa (nt 
investeerimistulust teenitud kasum) kuulub maksustamisele.

Kui soodustatud isik ei ole pärija või asutaja on veel elus, tekib küsimus, 
kas väljamakset võib käsitleda kingitusena, mis on samuti maksuvaba. 
Siinkohal võib samuti küsida, kas maksuvaba osa piiritlemiseks tuleks 
lähtuda trusti asutamisel sinna antud vara väärtusest.

Kokkuvõtvalt palume Rahandusministeeriumi seisukohta järgmistes küsimustes:

1.	Kas trusti tuleb käsitleda TuMS mõttes varakogumina, arvestades asjaolu, 
et soodustatud isikutel puudub üldjuhul kontroll, osalus, hääleõigus või 
info trusti puhaskasumi kohta?
2.	Kui trustile üleantud vara väärtus suureneb (nt investeerimise või 
turuväärtuse kasvu tõttu), kas soodustatud isikutel tekib tulumaksukohustus 
vastavalt TuMS § 18 lg 4? Kui jah, siis kuidas peaksid soodustatud isikud 
puhaskasumit omavahel jaotama?
3.	Kui vastus eelmisele küsimusele on eitav, siis millisel alusel ei 
maksustata trusti puhaskasumit (nt TuMS § 29 lg 13)?
4.	Millise tululiigina tuleb käsitleda soodustatud isikule tehtavaid 
väljamakseid? Kas need kuuluvad maksustamisele kui: „muu tulu“, kasu vara 
võõrandamisest, pärandvara, kingitus või mõni muu tulu liik? Samuti – 
milline on maksustatav väärtus? Kas lähtuda tuleb trustile asutamisel 
üleantud vara väärtusest?

a.	Kui soodustatud isik on ühtlasi asutaja pärija ja väljamakse tehakse 
pärast asutaja surma – kas seda saab käsitleda maksuvaba pärandvarana?
b.	Kui soodustatud isik ei ole pärija või asutaja on veel elus – kas 
väljamakse võib lugeda maksuvabaks kingituseks?

Saan aru, et tegemist on keeruka ja praktikas vähe käsitletud valdkonnaga 
ning ühtne lähenemine võib puududa. Seetõttu mõistan ka, et vastused ei 
pruugi olla ammendavad. Soovi korral olen valmis selgitama tausta 
täiendavalt nii kirja teel, telefoni teel kui ka kohtumisel.

Lugupidamisega

Tõnu

Tõnu Kolts

Valdkonnajuht

M.  <tel:+372%205340%207773> +372 5340 7773

,

T.  <tel:206> +372 665 1888

 <http://www.cobalt.legal/> www.cobalt.legal

Käesoleva e-kirja saatja on COBALT büroo Eestis ja sellele kohalduvad 
järgmised  <https://www.cobalt.legal/et/cobalti-e-kirja-hoiatusklausel/> 
tingimused ja  <https://www.cobalt.legal/et/uldtingimused/> üldtingimused